Maline već na rafovima u Kairu
![Foto:pixabay](/uploads/images/4/2024_07_16/malinep.png)
Foto:pixabay
Tržnica u centru Kaira, a na njoj ponuda - malina iz Arilja, borovnica iz Šapca, šljiva iz Osečine ili jabuka iz Topole.
Slika koja bi za Egipćane uskoro mogla da postane stvarnost.
Naime, predsednici Srbije i Egipta potpisali su Sporazum o slobodnoj trgovini, a poseban akcenat je stavljen na izvoz poljoprivrednih proizvoda iz naše zemlje. Ukinute su carine na jabuku od 40 odsto, na suvu šljivu od 30 odsto i na bobičasto voće od 20 odsto. Kakve će koristi novo tržište doneti našim voćarima, da li će i koliko ovaj sporazum uticati na otkupne cene kod nas te da li će doneti ekspanziju voćarstva u Srbiji.
Voćarska produkcija u Srbiji predstavlja jednu od retkih svetlih tački srpskog agrara. Dok je u gotovo svim drugim sektorima zabeležen pad u proizvodnji u poslednjoj deceniji, voćari, oslonjeni na iskustva iz inostranstva započeli su svojevrsnu renesansu proizvodnje. Ulagalo se u protivgradne sisteme, u sisteme za navodnjavanje, u nove sorte, a to je dovelo i strane kupce u Srbiju.
– Imamo, recimo, voćnjake u Srbiji na 193.000 hektara i mi smo, recimo, od izvoza jabuka dobijali prihod od 125 miliona dolara. I stižemo da proizvodimo 510.000 tona jabuka godišnje kod nas, a da trošimo negde oko 220.000, kaže Branislav Gulan, agroanalitičar.
– Otkupna cena šljive prošle godine između 15 i 25 dinara, jabuke između 30 i 60 u zavisnosti od sorte, maline ove godine 250 dinara. Cifre nisu iste ali zajedničko svakoj proizvodnji je jedno, voćar nezadovoljan cenom.
– Generalno, što se tiče malinarstva, iskreno se nadam da će i na to uticati, da će otkupna cena biti mnogo veća nego što jeste. Ove godine smo u jako velikom problemu, generalno gledano sve je poskupelo, a cena otkupa maline je niska, mnogo niža, generalno gledano na prethodne godine. U pregovorima sa hladnjačarima smo već par meseci. Teško je danas i pronaći zadovoljnog voćara, kaže Miloš Radovanović, malinar iz Arilja.
– Teško je danas i pronaći zadovoljnog voćara, proizvodnja je iz godine u godinu skuplja, priroda uvek umeša prste na štetu proizvođača a cene gotovo na istom nivou. Srbija je otvorila nova svetska tržišta, ali ne treba očekivati momentalni rast cena, dodao je on, prenosi Blic.
– Međutim, ono što je činjenica, dakle, kupovna moć u Egiptu nije toliko visoka kao što je, na primer, u Srbiji. Pogledajte, recimo, malinu, gde smo prepoznati na evropskom tržištu kao jedan od najvećih proizvođača i izvoznika. Dakle, mi imamo sve teži pristup tom tržištu Evropske unije, zato što se pojavila malina, na primer, iz Ukrajine, iz Poljske i tako dalje. I onda vi te viškove maline koje mogu jednokratno se pojaviti, morate negde plasirati, kaže Goran Stanić iz Privredne Komore Srbije.
– Mnogo rada je ispred naših voćara kako bi iskoristili mogućnosti ovih sporazuma, zaključuju stručnjaci. Potrebno je raditi na modernizaciji zasada maline i šljive pre svega, i sprečiti današnji trend, gde su se prosečni prinosi maline i šljive po hektaru u poslednjih deset godina umanjili tri puta.
Agroinfo.rs/B10S
Komentari
Ostavi komentar
Слањем коментара се слажете са Правилима коришћења овог сајта.
Повезане вести
Izvoz borovnica i brusnica iz Srbije porastao je 32 puta od 2015. do 2022. godine i sa vrednošću izvoza od 27 miliona evra Srbija se nalazi na 16. mestu u svetu po izvozu ovog bobičastog voća. Više od 27 miliona evra za izvoz.
Proizvođači borovnica i suvih šljiva u Srbiji zadovoljni su mogućnošću da to voće izvoze u Kinu bez carine, nakon stupanja na snagu Sporazuma o slobodnoj trgovini sa tom zemljom.
Spretniji berači se sa vlasnikom dogovaraju o zaradi po ubranom kilogramu, pa njihova zarada zavisi od umeća, brzine ruku i od toga koliko ko može da podnese rad na visokim temperaturama.
Zakomplikovan izvoz na rusko tržište, ali i veliki uvoz, tvrde leskovački povrtari, oborili su cenu kupusa.
U Srbiji je u 2022. godini zasejano 732.000 hektara pšenice, a prema rečima zvaničnika, imamo dovoljno hrane i za sebe i za izvoz.
Srbija je danas izvezla prve količine svežih jaja u Albaniju, rečeno je Tanjugu u Ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.
Речник Народних Израза за Људске Особине и Карактере
Реч/Појам - Позната је чињеница да ће читалац бити спутан правим читљивим текстом на страници када гледа њен распоред. Поента коришћења чињеница да ће читалац бити спутан правим читљивим.
Речник израза за људске особине и карактере
Пратите наш портал
Временска прогноза
Курсна листа
Анкета